„Učiť sa jazyky!” – počúvame dnes na každom kroku. Častou dilemou však ostáva rozhodnutie - ktorý: Anglický? Nemecký? Francúzsky? Ruský? Iný? Alebo radšej všetky? Trúfne si toto niekto zodpovedne posúdiť, kompetentne rozhodnúť alebo aspoň nezištne poradiť?
O potrebe komunikácie na medzinárodnej úrovni dnes asi nikto nepochybuje. Rúcanie hraníc, budovanie globálnej (informačnej) spoločnosti, zjednocovanie Európy – to všetko nie je možné bez efektívnej komunikácie. Dnešný stav riešenia jazykových bariér však vôbec nie je uspokojivý.

Maastrichtská rovnoprávnosť jazykov  i  obavy z amerikanizácie
	Administratíva Európskej únie (EU) musí riešiť chúlostivý problém: podľa Maastrichtskej dohody „žiadny jazyk nesmie byť ani diskriminovaný, ani privi-legovaný“. A tak jej neostáva než neustále prekladať desiatky správ, doku-mentov a hlásení do všetkých jazykov EU. Kým do roku 1995 to bolo 9 jazy-kov, dnes je to už 26. A to stále nie je všetko – spisovných jazykov je len v Európe  vyše 30 (a čo ďalšie kontinenty a krajiny?).
S tým úzko súvisia náklady na tlmočenie: Kým v roku 1994 to bolo asi 15 miliónov Euro, v roku 1996 už okolo 40 miliónov a rastie to ďalej. Tento stav sa pre EU stáva pomaly ale iste neúnosný.
	Pre mnohé krajiny je rovnako neprijateľná aj hegemónia angličtiny. A nie je to len otázka tradícií či národnej hrdosti. Sociológovia už dávno upozorňujú,  že s angličtinou sa do Európy šíri aj amerikanizácia, ktorej mnohé prejavy sú v Európe nežiadúce.  Európa chce ostať Európou !

Maastrichtská rovnoprávnosť jazykov  i  obavy z amerikanizácie
	Administratíva Európskej únie (EU) musí riešiť chúlostivý problém: Podľa Maastrichtskej dohody „žiadny jazyk nesmie byť ani diskriminovaný, ani privi-legovaný“. A tak jej nezbýva, než každý deň prekladať desiatky správ, doku-mentov a hlásení do všetkých jazykov EU. Kým do roku 1995 to bolo 9 jazy-kov, dnes je to 11 a čoskoro k nim majú pribudnúť ďalšie. A to stále bude len asi polovica spisovných jazykov, ktorých je v Európe okolo 30.
S tým úzko súvisia náklady na tlmočenie: Kým v roku 1994 to bolo asi 15 mi-liónov ECU, v roku 1996 už okolo 40 miliónov a rastie to ďalej. Tento stav sa stáva pomaly, ale iste neúnosný.
	Pre mnohé krajiny je rovnako neprijateľná aj hegemónia angličtiny. A nie je to len otázka tradícií či národnej hrdosti. Sociológovia už dávno upozorňujú,  že s angličtinou sa do Európy šíri aj amerikanizácia, ktorej mnohé prejavy sú v Európe nežiadúce.  Európa chce ostať Európou !!!

Historické súvislosti  a  pokusy o riešenie
	Na potrebu riešiť medzinárodnú komunikáciu poukazo-vali už velikáni ako J. A. Komenský, G. W. Leibniz i  ďalší, a zároveň sa aj mnohí pokúsili o jej riešenie.
	Esperanto i  niekoľko desiatok ďalších riešení dokazu- jú, že riešenie neutrálnym - umelým jazykom je správny trend, ktorému žiadny národný jazyk nemôže konkurovať z jednoduchého dôvodu: národný jazyk je tvorený pre po-treby daného národa, nie pre iné národy a jazyky.
	Aj latinčina, ktorá je dodnes aktuálna a užitočná naprí-klad v medicíne, jasne dokazuje výhody tohoto trendu. 
	A aj keď všetky doterajšie pokusy boli viac či menej neúspešné, významne prispeli k rozvoju v tejto oblasti a u-možnili vytvoriť nové, kvalitnejšie riešenie.

História vzniku Interlingvy (IA)
	Toto riešenie vzniklo vďaka finančnej podpore Alice Morrisovej, vnučky známeho multimiliardára a „kráľa železníc“ C. Vanderbilta. V roku 1924 bola založená Medzinárodná spoločnosť pre pomocný jazyk – IALA. Na rozdiel od predošlých pokusov IALA uskutočnila seriózny medzinárodný vedecký výskum, ktorý bol úspešne zavŕšený v r.1951 vydaním IA-anglického slovníka s viac ako 27.000 slovami, a gramatiky IA. O kvalite tohto slovníka svedčí aj fakt, že tento slovník využíva napr. aj ISO organizácia, ktorá pod patronátom UNESCO vypracúva medzinárodnú terminológiu pre technické odbory.
	Od roku 1951 je teda k dispozícii riešenie, neporovnateľne efektívnejšie ako čokoľvek dovtedy aj teraz. Keďže časy studenej vojny, železných opôn i ďalších prekážok medzinárodnej komunikácie (dúfajme že navždy) pominuli, je len na nás, ako sa s týmto závažným faktom vysporiadame...

Princípy vytvorenia jazyka Interlingua (IA)
	IA vznikla zo spoločného prieniku základných európ-skych skupín jazykov, ktoré majú v podstate grécko-latin-ský základ, a tak sa IA podobá modernej latinčine.
	V porovnaní s klasickou latinčinou má však IA aktuál-nejšiu slovnú zásobu (electromotor, perestrojka, robot), a ú-plne zjednodušenú gramatiku. Slovná zásoba IA obsahuje v značnej miere „medzinárodné“ slová, ktoré sú podobné vo väčšine jazykov a ktoré majú „klasickú“ výslovnosť.

Ukážky Interlingvy s prekladom
Car amica e amico!	Drahá priateľka a priateľ!
Nihil nove sub le sol.	Nič nové pod slnkom.
Omne initio es difficile.	Každý začiatok je ťažký.
Le papiro tolera toto.	Papier znesie všetko.
Divide e impera.	Rozdeľuj a panuj.
Post nos le diluvio.	Po nás potopa.
Un bella senioretta, 	Jedna pekná slečna,
in compania de granmatre,	v spoločnosti starej matky,
compra guantos. „Quanto	kupuje rukavičky. „Koľko
costa un par de guantos?“	stojí jeden pár rukavičiek?“
„Un basio“ - responde	„Jeden bozk“ - odpovie
le venditor con dulce	predavač so sladkým
surriso.  „Ben. Da me	úsmevom. „Dobre. Dajte mi
tres pares, le granmatre	tri páry, stará mama
pagara vos.“	zaplatí vám.“

Nove stato retrova	Nový štát nachádza
su identitate	svoju identitu
Es ben cognite que ab	Je dobre známe, že od
le 1 de januario 1993 existe	1. januára 1993 existuje
super le mappa del continente	na mape kontinentu
europee un nove stato	európskeho nový štát
-  SLOVAKIA.	-  SLOVENSKO.
Le metropole del pais	Hlavné mesto krajiny
es Bratislava con circa 500	je Bratislava s asi 500
000 (cinque centos milles)	000 (päťsto tisícami)
habitantes. Illo es situate	obyvateľmi. Je položené
super le Danubio. Su castello	na Dunaji. Jeho hrad
es le residentia del presidente.	je sídlom prezidenta.
J.Tomin: EURO – jazyk pre spoločnú Európu

Súčasnosť Interlingvy vo svete, literatúra a kontakty
	IA nie je experiment či pokus, ale reálny nástroj pripravený slúžiť. Každé dva roky sa konajú medzinárodné konferencie o IA (v júli 2011 už 19.), vychádzajú v nej knihy, časopisy, používa sa na dorozumievanie. Preniká aj do Internetu a na stránky WWW, a to aj v podobe kurzov, publikácií a slovníkov.
	Od roku 1955 pracuje UMI  –  Union Mundial pro Interlingua, medzinárod-ná organizácia na podporu IA, ktorá má v súčasnosti pobočky alebo zástupcov vo viac ako 25 krajinách Európy, Severnej i Južnej Ameriky, Ázie i Afriky.
Literatúra:
	Interlingua-English Dictionary, ISBN 0-8044-0188-8
	Interlingua – A Grammar of the International Language (angl.)
	časopis „PANORAMA IN INTERLINGUA“, ISSN 0903-2932 
Kontakty: 
	www.interlingua.com  -  oficiálna WWW stránka IA a UMI

Súčasnosť Interlingvy na Slovensku, literatúra a kontakty
	Nestorom IA na Slovensku a reprezentantom voči UMI bol pán Július Tomin z Krupinej, gymnaziálny profesor latinčiny. Vďaka jeho úsiliu je Slovensko známe vo svete IA, a k dispozícii sú:
-	knižka „EURO jazyk pre spoločnú Európu“, ISBN 80-967199-3-9
-	slovníky IA-slovenský i slovensko-IA (cca. 5.000 slov slovnej zásoby)

Slovníky sú ďalej aktualizované a dopĺňané (dnes už cca. 13.500 slov, aj v elektronickej podobe).

Kontakty:	 
	rhr.netkosice.sk/ia  -  WWW stránka o Interlingve v slovenčine